iResponse: Crowdsourcing; En tilnærming til miljøstyring i byer
Report
Permanent lenke
https://hdl.handle.net/20.500.12199/5973Utgivelsesdato
2017Metadata
Vis full innførselSamlinger
- SIFO Notat [171]
Sammendrag
The web-survey that this report is based on was carried out in autumn 2016 by TNS Gallup. Representative samples in five Norwegian cities were selected; Oslo, Region of Drammen, Stavanger, Bergen and Trondheim. A total of 35 % reported to have heard of “crowdsourcing”. Approximately one in four respondents (25 %) had tried to influence spatial planning, and of them almost 40 % believed that their interference had had some impact. As many as 69 % report to “seldom” or “never” communicating digitally with authorities. 40 % expected that they in the future would communicate more or less as often as today (with 6 % even expecting it to be less). The stated policy of the Norwegian government however is to increase the amount of digital communication with citizens. Two main findings regarding privacy issues are: 1) That people are more skeptical to share information with authorities the closer the information is to the home/property. However, in general they are not very skeptical, and, 2) that the reluctance to share information and digital tracking data is higher when questions are posed as general questions of privacy rather than if they are specified for type of information. We questioned if there would be some interesting differences between Norwegian cities/urban areas. This is the reason to why we split the questionnaire between Oslo and the following four largest Norwegian cities. This split did not yield interesting results. Overall, answers were rather similar in the five cities. Denne rapporten omhandler en undersøkelse som ble gjennomført på høsten 2016 av TNS Gallup. Surveyen omfatter representative utvalg i fem norske byer: Oslo, Drammensregionen, Stavanger, Bergen og Trondheim. I alt 35 prosent oppga å ha hørt om «crowdsourcing». Ca. en av fire respondenter hadde forsøkt å påvirke byplanlegging, og omtrent 40 prosent mente at deres inngripen hadde hatt en viss effekt. Så mange som 69 prosent oppgir at de «sjelden» eller «aldri» kommuniserer digitalt med myndighetene. 40 prosent antar at de i fremtiden kommer til å kommunisere mer eller mindre som nå (6 prosent antar til og med at det kommer til å bli mindre), mens offisiell norsk politikk er at myndighetene vil øke mengden av digital kommunikasjon med borgerne. To hovedfunn med hensyn til privacy er 1) at folk blir mer skeptiske til å dele informasjon med myndighetene jo nærmere egen eiendom vi kommer, men at de uansett ikke er veldig skeptiske, og 2) at motviljen mot å dele informasjon er større når man snakker generelt, og blir mindre når typen informasjon blir spesifisert. Vi lurte på om det ville være noen interessante forskjeller mellom norske byer og splittet derfor opp respondentene i Oslo pluss de fire største byområdene i Norge. Dette ga ingen interessante funn. I det store og hele var svarene rimelig like i alle de fem regionene.