Medgeneracijsko sobivanje mladih in starih: Medkulturna primerjava
Journal article, Journal article, Peer reviewed
Published version
Date
2016Metadata
Show full item recordCollections
- SAM - Handelshøyskolen [394]
Original version
Grum B, Temeljotov Salaj AT. Medgeneracijsko sobivanje mladih in starih: Medkulturna primerjava. Urbani Izziv. 2016;27(1):76-88 10.5379/urbani-izziv-2016-27-01-006Abstract
V članku raziskujemo, kaj vpliva na podaljšano sobivanje
mladih v skupnem gospodinjstvu s starši. Zanima nas, ali
mladi menijo, da bi jim država z regulativnimi ukrepi mo
-
rala pri osamosvojitvi pomagati. Izhajamo iz hipoteze, da
bivanje mladih in starih v razširjeni družini ni pokazatelj
dobrega medgeneracijskega sožitja in solidarnosti, ampak
prej izraža širše družbene in kulturne procese, ki uravna
-
vajo življenje vse družbe in posameznikov. Raziskava je
potekala v treh različnih kulturnih okoljih – v Sloveniji,
Srbiji in na Japonskem. Pokazala je, da si mladi, ki bivajo v
skupnem gospodinjstvu s starši, čeprav se z njimi relativno
dobro razumejo, želijo »na svoje«. Pri tem pričakujejo
večjo pomoč države, ki bi z regulativnimi ukrepi in pra
-
vično porazdeljeno socialno pomočjo med »mlado« in
»staro« generacijo vodila socialno bolj pravično in mla
-
dim družinam prijaznejšo stanovanjsko politiko. S tem bi
se zmanjšal pritisk na družino in možnosti za napetosti v
njej ter tudi za napetosti med državo in družino. Največjo
stopnjo strinjanja izražajo Japonci, najnižjo pa Srbi. Med
finančnimi viri za nakup stanovanja slovenski udeleženci
izražajo največjo stopnjo strinjanja glede financiranja s
kreditom, medtem ko srbski in japonski udeleženci ra
-
čunajo tudi na svoja finančna sredstva, kar pojasnjujemo
kot značilen družbeni pojav medgeneracijskega prenosa
lastninske pravice oziroma visoko izkazano pričakovanje
za finančno pomoč s strani sorodnikov. Ugotavljamo tudi,
da bistvena medkulturna razlika glede na mesečno pora
-
bo sredstev za reševanje stanovanjskega problema lahko
kaže različna pričakovanja in možnosti vstopa udeležen
-
cev v lastniški nepremičninski fond oziroma samostojno
gospodinjstvo.